Stol på ingen!

Mord og rænkespil i Kongens Kolding

En iPad krimi til udendørs brug!

Stol på ingen - en renæssance krimi Manuskript & koncept: Jacob Knudsen Kjetil Sandvik John Dowland vers og sang: René Layout: Jacob Knudsen Audio: Niels Ole Ankerstjerne Jacob Knudsen Film: Jacob Knudsen Jonathan Jason Langelund Tegneserie og Foto: Jacob Knudsen Peter Projektledelse: Ann-Britt von Sehlen Kolding Bibliotek 2012

Stemmer:

Caspar Markdanner: Thorkild
Jens Sørensen: Jacob Knudsen
Heinrich Rantzau:

Stol på ingen!

- Mord og rænkespil i Kongens Kolding

Indhold

Forord Kort over Kolding Persongalleri Prolog Ved Akseltorv Ved kirken Ved Bøddelstræde I Helligkorsgade Ved Klostret Ved Koldinghus Ved Lensmandens hus På Rendebane Ved Sønderbro Ved Slotshaven Ved Staldbygningerne Ved Svietorv Hvem er morderen?

5 6 8 9 10 14 18 22 26 30 34 38 42 46 50 54 58

Stol på ingen!

Året er 1597. Nordfløjen på Koldinghus står i flammer og truer med at udslette slottet. Tidligere på dagen sendes en 13-årig dreng Eskild af sted med et brev til – ja, vi ved faktisk ikke hvem brevet er til, men måske til selveste kongen. Eskild ved ikke hvem brevet er fra, men får den besked at indholdet er livsfarligt og at Fanden selv vil være løs i Kolding om ikke brevet når frem. Det var det sidste vi så til Eskild!

Forord

Stol på ingen! er en anderledes krimi og skal ikke læse i sofaen, men ude i Kolding by. Her er 12 historiske steder og som ægte detektiver, skal I besøge dem og finde ud af hvem der har slået Eskild ihjel. Hvert historisk sted har sit eget kapitel i bogen, hvor man kan læse hvad historiens personer oplevede eller hved om stedet:

Bilstøj og anden larm for gaden, kan let overdøve lyden fra de forskellige medier I får adgang til undervejs.

5

I bestemmer selv hvor I starter – og om I vil besøge alle 12 steder. Det vigtigste er, at se sig for. Ellers overses vigtige spor. Hvem er morderen? Vi ved det ikke, men vi vil gerne høre hvem I tror, er den skyldige. Det kan I fortælle ved at gå ind på vores Facebook side.

- På vej mod slottet, ser Eskild mere end godt er – måske var det derfor han forsvandt. Hvordan Eskilds oplevelser skal tolkes og hvad der er vigtigt – ja, det er op til jer. - Brevet indeholdter afsløringer der måske kan føre jer på sporet af Eskilds morder. Det er skrevet af præsten Jens Sørensen, men om man kan stole på det ved vi ikke. Han havde et valgsprog der lød: Man skal se sig godt for, før man stoler på nogen. Han ved dog meget om byen og borgerne, så måske det alligevel er værd at læse. - Hofhistoriker og rigsrådsmedlem Arild Huitfeldt var på gaden den dag slottet brændte og lavede optegnelser over vigtige steder og personer i Kolding. Måske der står noget som kan få brikkerne til at falde på plads. - Ingen vidste at en engelsk spion og komponist, John Dowland, også sneg sig rundt. Han noterede hvad han så i en hemmelig sang i 12 vers. Senere blev han hofkomponist hos Chr. d.4, men det er en anden historie.

Krimien spilles bedst med hovedtelefoner på.

6

1. Kirken 2. Akseltorv 3. Svietorv

1

2

3

4

4. Lensmandens Hus 5. Koldinghus 6. Staldbygningerne

5

6

7

8

7. Slotshaven 8. Klostret 9. Helligkorsgade 18

10. Rendebane
11. Bøddelstræde
12. Sønderbro

9

10

11

12

7

5

8

Stol på ingen!

Prolog

Året er 1597. Koldinghus troner højt over byen. Noget er dog anderledes denne februardag. Nordfløjen står i flammer og truer med at udslette Koldinghus...

9

Videndum cvi fidendum

10

Slanger, gifturter, menneskefedt, knuste kranier. Der handles med de mærkeligste ting, men ikke alle disse handler tåler dagens lys. Det kaldes medicin og er det sikkert også når man blander ingredienserne på den rigtige måde. Det er dog som om den medicin der fås i Kolding, tager livet af folk...

Uddrag af brevet...

Akseltorv

Et råd fra præsten

11

Dette er byens centrum. Her er markedet og rådhuset. Der har været rådhus siden starten af 1500-tallet og i 1582 gav Frederik II byen et nyt. På Akseltorv afgøres stridigheder i fuld offentlighed og er man tyv får man en tur i Kagen. Byrådet mødes på Akseltorv. Det består af købmænd og bestemmer det meste i byen. Kolding har to borgmestre: Anders Simensøn og Anker Mogensøn. De er borgmestre på livstid... Apotekerens hus. Her bor Hermann Reiminch. Huset er bygget for blot 2 år siden. Et flot hus med gavlen mod gaden efter sønderjydsk skik. Prøv at kigge nærmere på det. Det er et godt hus og jeg tror det vil holde i mange år. Huset ligger lige ved Akseltorv og byens marked. Hermann Reiminch er også købmand og har ret til udskænkning. Når Hermann Reiminch laver sine Hugorme kager gør han det på torvet. En god måde at vise byens borgere hvor dygtig en apoteker han er.

Akseltorv

Huitfeldts optegnelser

12

Hermann Reiminch: Koldings første apoteker og fra Westphalen i Tyskland. Apotekeren laver selv sin medicin der for det meste består af urter, rødder og bær. Jeg har dog også set ham lave hugormekager. Disse spises med vand og vin og er godt mod næsten alt lige fra svimmelhed, hovedpine og tandpine.

Hugorme i lukket kurv en usselryg får derfor mønt. Men hvorfra? Det røbes ej. Husk det. Stol på Ingen. Studedriver ret ophidset: Du, købmand, er er tand for bisset. Men en mønt, den køber ro. Husk det. Stol på Ingen.

Akseltorv

En spion synger

13

14

Kirkens hus er et hus i forfald. Inde i kirken breder stanken af lig sig i takt med at de graves op og ned i kirkegulvet. Udenfor kæmper store mænd i byen om at blande sig i kirkes forhold. Sådan har det altid været, men det er som om det er værre end nogensinde. Kirken er blevet en handelsplads, men man kan da ikke købe sig vej ind i himlen? Byens fattigfolk ser det de første tegn på at dommens dag er nær. Måske har de ret?

Kirken

Et råd fra præsten

Uddrag af Brevet...

15

Se godt på kirken. Den stammer fra slutningen af 1200-tallet, men er blevet udbygget siden. Ved kirken er en kirkegård, men de fornemmeste borgere begraves inde i kirken. En gang imellem sker det dog at de døde graves op, før de er blevet til muld. Når sygdom hærger byen og indbyggerne dør i store antal, sker det at familiegravstederne knapt er lukket, før de åbnes igen. Så lyder kirken dagligt af gravernes hakker og en kvalmende liglugt lægger sig som sky over menigheden. Kirken er vigtig for byens borgere og for de stærkt troende skyldes al ulykke Guds straf. Opfører man sig dårligt, straffer Gud med sygdom, død, brande, dårlige høst. Gør man Gud vred er man en fare for byen. Kirkestolene i koret er fra middelalderen og jeg har hørt at Lensherre Caspar Markdanner har planer om at skænke en prædikestol og en altertavle. Men om det er sandt ved, jeg ikke.

Huitfeldts optegnelser

Kirken

16

Jens Sørensen: Præsten i Sct. Nicolai kirke. Det har han været siden 1591. Jens Sørensen har et exlibris…et bogmærke, der viser en åben hånd med et åbent øje og bogstaverne I.S. Han har også et mystisk latinsk valgsprog: "Videndum cvi fidendum". Det betyder "Man skal se sig for, før man stoler på nogen".

Præsten og den fine herre et eftermæle er på færde. Bedste plads i kirken her. Husk det. Stol på Ingen.

En spion synger

Kirken

17

18

Der er ikke blevet henrettet mange på det seneste i Kolding, alligevel tjener Bødlen gode penge. Jeg ved ikke hvad byrådet og Kongen betaler ham for hans arbejde. Måske mere end bødler i andre byer. Nogle siger han går han til hånde for andre, men måske har han bare fundet en måde at tjene en ekstra skilling på.

Bøddelstræde

Uddrag af brevet...

Et råd fra præsten

19

Dette er Bøddelstræde og hvorfor hedder den det? Her bor bødlen, eller Mestermanden, som han også kaldes.

Skal vi hente Mestermanden? Det virker altid at hente Mestermanden når der er optræk til uro i byen.

Huitfeldts optegnelser

Bøddelstræde

20

Bødlen: Jeg kender ikke hans navn, men ved han er en barsk herre. Mod betaling straffer han byens forbrydere. Flest penge får han ved henrettelser. Men dem er der ikke så mange af. Det siges at han konkurrerer med apotekeren om at sælge menneskefedt og pulveriseret menneskekranie.

Købmand dér i hastigt trav
med præsten veksles ord om grav.
Præsten hen til bøddelen.
Husk det. Stol på Ingen.

Bøddelstræde

21

22

Uddrag af brevet...

Nogle købmænd vil være rådmænd i stedet for rådmændene. Måske endda ligefrem borgmester. Men det er man jo på livstid. Så skal der blive plads i byrådet og en borgmester, skal nogen trække sig eller dø. Der har været trusler i luften og om det ender med død, kan man kun frygte.

Helligkorsgade 18

Et råd fra præsten

23

Et flot og nyt hus fra 1589. På døroverliggeren står: "O herre vil du vort hus bevare, da står det for al frygt og fare. HI og DH 1589".

Hvem bor her? Jeg er ikke helt sikker. Jeg tror det er Rådmand Hans Thomsen, men en af gadens løse fugle siger at det er Skomager Hans Jørgensen. Jeg må spørge nogen.

Jeg har hørt at jorden i Helligkorsgade før reformationen antagelig har været tilskrevet et af Sct. Nikolai Kirkes seks altre, Hellig Kors Alter eller Hellig Trefoldigheds Alter.

Købmænd og håndværkere bor ikke kun sammen med hustru og børn, men også lærlinge, svende og familiemedlemmer, der ikke kan klare sig selv. Sammenbragte familier er almindelige. En enkemand med børn har brug for en ny kone, og en købmands- eller håndværkerenke havde let ved at finde sig en ny mand, der på den måde fik rådighed over en forretning eller et værksted.

Huitfeldts optegnelser

Helligkorsgade 18

24

Hans Thomsen: Rådmand og mulig beboer i Helligkorsgade 18. Jeg kender ikke meget til Hans Thomsen, men ved dog at han er købmand. Jeg har set hans segl på nogle dokumenter.

Først med rådmanden han snakked'
derpå med bød'l og apoteker.
Kappeklædt, en mystisk mand.
Husk det. Stol på Ingen.

Helligkorsgade 18

25

26

Uddrag af brevet...

En gang var der et kloster i byen og ved det kloster lå der en kirkegård. Ikke mange husker klostret, men nu hævdes det at det spøger på stedet. Man kan høre gravelyde om natten. Knogler findes rundt om i byens gader. Som om det trækkes et spor af død gennem byen. Nogen hævder det fører til kirken. Det tror jeg dog ikke på.

Det gamle kloster

Et råd fra præsten

27

Engang var her et Gråbrødre kloster. Det blev grundlagt i 1288 af ridder Henrik Dulmer og tilhørte Franciskanerordenen.

Franciskanermunkene kaldtes også gråbrødre og var tiggermunke, hvilket betød de skulle leve i fattigdom og missionere ude blandt folk, samt hjælpe og pleje de fattige og syge.

Klosteret var nok en fire fløjs bygning og med en klosterkirke, kapitelsal, spisesal, sovesal, sygesal, munkenes kamre, vaskehus, stalde, værksteder, forrådshus, gæstehus og måske latinskole.

Omkring 1529 blev munkene dog bortvist af Kong Frederik d.1. Nu er der ikke spor tilbage af klostret og klostrets kirkegård.

Huitfeldts optegnelser

Det gamle kloster

28

Et gammel ligkiste fra klostrets kirkegård...

Hvem mon graver her i jord?
En barsker karl, han fly'r mod nord.
Men hvem dér? To fine folke.
Husk det. Stol på Ingen.

Det gamle kloster

29

30

Uddrag af brevet...

Det sker meget nyt efter at kongen er blevet kronet og man kan forstå at de der skylder kongen penge, bliver bedt og at betale dem tilbage. Og så siges det at der snart skal være bryllup mellem kongen og . Nogle synes det skal holdes i Kolding. Andre at det skal holdes i Hertugdømmerne på Haderslev slot. Nogle mennesker er meget opsatte på at brylluppet holdes der hvor de ønsker det og forhindrer at det afholdes hvor de ikke ønsker det. Rygter siger at der i fangekælderen sidder en hemmelig fange. Nogle vil gerne snakke med ham. Andre vil gerne have han ikke snakker. Det siges at han har været med i en handel der ikke tåler dagens lys.

Koldinghus

Et råd fra præsten

31

I 1536 besteg Christian 3. den danske trone efter en blodig borgerkrig, Grevens Fejde. Efter krigen foretog Christian 3. og hans dronning Dorothea en stor ombygning af Koldinghus der blev til et civilt slot, en residens for kongen i den vestlige del af riget. Christian 3. og Dorothea gennemførte reformationen i Danmark og lod i sydvesthjørnet af Koldinghus indrette det første protestantiske fyrstekapel i Danmark. Senere blev det enkesæde for Dronning Dorothea og da hendes søn Frederik 2. ikke giftede sig i moderens levetid, var Dronning Dorothea også som enkedronning rigets førstedame og Koldinghus dermed fortsat et magtcentrum i Danmark. Jeg ved ikke om kælderen på slottet bliver brugt som fangekælder, men i byen løber et rygte og at der skulle sidde en vigtig fange. Der sladres dog meget blandt byens borgere, så måske er det ikke sandt.

Huitfeldts optegnelser

Koldinghus

32

Kong Christian d. 4: Født i 1577 og da faderen Frederik d. 2. dør er Christian kun 11 år. Derfor regeres landet det første år af en formynderregering. Den 17.august 1596 bliver Christian kronet og er nu landets fuldt myndige regent. I sin barndom har Christian 4. i lange perioder opholdt sig på Koldinghus, hvor han modtog skoleundervisning og undervisning i de ridderlige discipliner, som en konge bør beherske.

Kongen rundt på inspektion
med fine folk i delegation.
To mænd sniger sig dog bort.
Husk det. Stol på Ingen.

Koldinghus

33

34

Uddrag af brevet...

Kongen har en mand i Kolding, men kan man stole på ham? Hvor kommer han fra? Hvem er hans forældre? Og i hvis tjeneste var han før han kom til byen? Der går mange rygter om ham i byen. De fortælles kun når han ikke er i nærheden. Måske betyder dette ikke noget, men jeg føler alligevel at jeg er nødt til at nævne det.

Lensmandens hus

Et råd fra præsten

35

Lensmanden har sit eget hus i byen. Når der er gæster på Koldinghus, er de som regel indkvarteret hos Koldings borgere. Kun fremmede fyrster og kongefamiliens nærmeste slægtninge bor på slottet.
Caspar Markdanner er en markant lensmand, der sætter sit præg på byen. Ikke mindst interesserede han sig for byens latinskole.

Et vers af lensmanden:

Træd frem, du verdensvise dér sig: hvem er tjener og herre her? Er af jord og støv vi ej hver og en så lær os andet af disse ben Stands din gang, vandringsmand Hvis du er god, så dø for at leve Men hvis du er ond, så lev for at dø

Huitfeldts optegnelser

Lensmandens Hus

36

Lensmand Caspar Markdanner: Født i 1533. Hvem hans far var ved ingen, men det siges at han er uægte kongesøn af Christian d.3. Han var dog meget from, så måske det er Frederik d. 1. Har stået i tjeneste hos den tyske Kejser i 10 år. Adlet i 1571 og fra 1585 lensmand i Kolding og for 5 år siden gift med den 16-årige Sophie Oldeland. Lensmanden styre lenet for kongen.

Kongen på Markdanner vred
et slot i flammer, dér han red.
Lensherren, i sulet ond.
Husk det. Stol på Ingen.

Lensmandens hus

37

38

Uddrag af brevet...

Almindelige borgere drikker for meget dårlig øl og slås med hinanden. Forleden blev en mand stukket i øjet med et stykkeglas. Og en anden dag forgreb en sømand sig på en anden mands kone. Jeg tror ikke at det er alle slagsmål der udelukkende skyldes druk. Er Fanden løs? Er det sædernes forfald? Eller er der nogen der iscenesætter alt dette for at skabe forvirring og uro i byen. Og for at kunne lave sine egne lyssky gerninger i ly dette…

Rendebane

Et råd fra præsten

39

Byens er delt op i to grupper. Købmænd og håndværkere, der betaler skatter og står de borgerlige ombud og har adgang til Borgerforsamlingerne. Blandt disse er Købmændene de privilegerede.

Den anden gruppe er alle andre borgere: adelsmænd med gård i byen, embedsmænd, præster, skolelærere, postmesteren, Tolderne og bytjenere som vægterne, byhyrden, bødlen og rakkerne. Derudover er der udenlandske købmænd, kvægopkøbere, betlere og så videre.

Når man af en eller anden grund ikke kan klare sig selv, er man afhængig af andres barmhjertighed. Nogle gange opstår der uroligheder blandt de fattige. Når en smitsom sygdom hærger byen, bliver det set som Guds straf over menneskene.

Jeg har hørt at menige snedkere i Kolding beklager sig over, at de ikke har noget laug for deres håndværk som andre borgere og derfor ikke kan holde fremmede snedkere fra at tage arbejde i byen til skade for deres næring.

Huitfeldts optegnelser

Rendebane

40

Rendebane op og ned. En sømand gi'r vor præst besked. Skillinger han får for det. Husk det. Stol på Ingen.

Rendebane

41

42

Uddrag af brevet...

På det seneste har der været mange lyssky aktiviteter ved Sønderbro. Om det er små smuglerier eller måske ligefrem trusler mod rigets sikkerhed ved jeg ikke, men det er som om folk er gået ind og ud efter behag. Ikke al forretning i denne by går rigtigt for sig. Nogle købmænd har satset højt ved at handle med udenlandske købmænd og det siges de har tabt mange penge som nu søges skaffet tilbage på knap så ærlig vis. De skylder udlændingene penge. Udlændige som ikke altid er på god fod med de der bestemmer her i byen…

Sønderbro

Et råd fra præsten

43

Kolding Å danner grænsen mellem selve Kongeriget og hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Det er dog vigtigt at huske på, at ved Kolding går grænsen ikke ved broen, men ved leddet. Sønderbro er lige så god for kongen som et sølvbjerg om året på grund af den store told, som gives for de stude og heste, der føres igennem her til Holsten og Elben. Det er kun tilladt at eksportere levende stude over grænsen til hertugdømmerne via i Kolding og Ribe. Koldings havn ligger ved Sønderbro. Hertil sejles de fleste fremmede varer. Hovedparten af disse kommer fra Lübeck. Bl. a. tekstiler i mange variationer; lærred, sardug, foerdug, dvællik, atlask, skellert, trip, bommesi, bricks bommesi og hamburger baig. Klæder er uldent stof og det meste produceredes i Tyskland, Nederlandene, Flandern og England. Der fremstilles også uldent klæde i Danmark, men skal det være andet end grov vadmel hentes det udenlands. Huder og pelsværk er også vigtigt. Skomagere og sadelmagere skal bl.a. bruge af ko- og oksehuder. Alun blev brugt af garveren, når han skulle klargøre huder og skind som feks. hjorteskind, lammeskind og fint skind af små pelsdyr. De hvide skindstrimler blev især brugt af byens handskemagere.

Huitfeldts optegnelser

Sønderbro

44

Henrik Rantzau: Fra 1556 statholder i Slesvig og Holsten og dermed kongens stedfortræder. En lært mand der stod bag prospektet af Kolding fra 1587. Har lige haft en strid med kongen efter at Rantzau d. 13. august 1596 tog afsked med de lüneburgske fyrster ved broen. Kongen indskærpede at officielle modtagelser skal finde sted ved leddet hvor grænsen går. D. 12. oktober tog slog lensmanden fast at Koldings ret til området mellem broen og leddet stadig gælder.

Rantzau mødes med Markdanner.
Men der er ikke fest og banner.
Købmanden på lurenkik.
Husk det. Stol på Ingen.

Sønderbro

45

46

Det forlyder at den smukke Slotshave genlyder af aktiviteter som Kongens moder næppe havde forstillet sig da hun grundlagde haven. Der foregår listige spil og det er ikke kun i det boldhus, som kongen fornyeligt lod bygge. Mennesker mødes efter mørkets frembrud og det siges at der forsvinder kostbare urter fra haven. Særligt fra Kongens gifthave.

Uddrag af brevet...

Slotshaven

Et råd fra præsten

47

Kig dig godt omkring. Kan du se Slotshaven? Den er anlagt i 1547 af Dronning Dorothea, Christian IIIs dronning.Her dyrkes bl.a. krydderurter, grøntsager, frugttræer og blomster. Byens borgere kan ikke gå frit ind i haven og for at få fred har den forrige Konge, Frederik d.2 tilbage i 1585 forbudt, at husene i Slotsgade bygges så høje, at man fra vinduerne kan se ind i haven. Vores nuværende Konge, Christian d.4 har netop bygget et Boldhus i haven.

Huitfeldts optegnelser

Slotshaven

48

Slotsgartnere: Jeg ved ikke hvem han er, men han passer den store have, sammen med hans håndgangende folk.

Bødlen, vist med en kumpan,
belurer apotekers tvist.
Planter pluk's, men hvem er duks?
Husk det. Stol på Ingen.

Slotshaven

49

50

Uddrag af brevet...

En kirkens mand blander sig i byens forhold, men blander han sig i for meget? Blander han sig i forhold der ikke kommer ham ved? Og hvorfor gør han det? Er det for egen vindings skyld eller er det for at passe på byens borgere. Kirkens mand siger at der er fare for at byens borgere vil starte uroligheder. Borgerne er bange og frygter at undergangen er nær. Om det er sandt ved jeg ikke.

Staldbygningerne

Et råd fra præsten

51

Der har været bebyggelse der hvor Koldinghus og Staldgården ligger siden 1200-tallet. Det var en del af den borg, der blev anlagt på grænsen mellem Nørrejylland og Sønderjylland omkring 1268.

Hovedborgen lå der, hvor Koldinghus er og der hvor Staldgården er lå en lavere forborg, omgivet af en voldgrav mod øst og syd.

Fra midten af 1500-årene vides det med sikkerhed at bygningerne ved siden Slottet rummede kongens stalde.

Jeg har hørt at Kongen har planer om i det kommende år at købe 60 okser og lade dem opfede på Ladegården. Lensmanden siger at det godt kan koste op til 4 300 Rigsdaler.

Huitfeldts optegnelser

Staldbygningerne

52

Præsten dér, fra Slotshaven
et hem'ligt møde, nu igen?
Kongen mon ombygge vil?
Husk det. Stol på Ingen.

Staldbygningerne

53

54

Uddrag af brevet...

Der laves studehandler som aldrig før i Kolding, men ikke alle tåler dagens lys. Nogle mennesker bliver brugt som redskab af andre mennesker til lyssky handlinger. De er blot små fisk, men må tage straffen for de store fisk på byens torv. De små fisk kaldes ”Forprangere”, fordi de angiveligt skulle have opkøbt stude før de nåede frem til Kolding og efterfølgende have solgt dem videre på markedet i Kolding til høj pris. Men jeg spørger bare, hvordan skulle disse små fisk have råd til at købe stude?

Svietorv

Et råd fra præsten

55

Kolding er en by i rivende udvikling. Særligt vigtigt er stude- og oksehandlen, der ikke bare drejer sig om at sælge stude og okse i Kolding, men også til udlandet. Alle jyske stude og okser der skal ud af landet sendes gennem Kolding eller Ribe. Her tælles dyrene og der betales en afgift pr. dyr til kongen.

Forprangeri er når varer opkøbes før de ankommer til byen. Forprangeren videresælger så enten til et andet sted eller bliver i kraft af opkøbet enerådende på markedet i Kolding og kan så sætte prisen som han vil.

Jeg har hørt at Kongen har planer om i det kommende år at købe 60 okser og lade dem opfede på Ladegården. Lensmanden siger at det godt kan koste op til 4 300 Rigsdaler.

Jeg har også hørt at der er en del smugleri og at selv ikke kongen går ramt forbi. Måske han skulle overveje at brændemærke sine stude.

Huitfeldts optegnelser

Svietorv

56

Studedriveren: En af mange studedrivere i byen. Kolding og Ribe er de vigtigste byer for studehandlen.

Købmanden: Jeg ved ikke hvem det er. Jeg tror han er ny her i Kolding. Ikke ud af de gamle familier. Ellers ville han med sikkerhed have været medlem af byrådet.

Studehandel, bødlen ser:
En købmand og en driver dér.
Rykker nær og træder til.
Husk det. Stol på Ingen.

Svietorv

57

Hvem myrdede Eskild?

Giv jeres bud på vores Facebook side: http://facebook.com/stolpaaingen